25. december 2012: | |
Ny analyse af vindmøllers præstationer
i UK (Storbritannien og Nordirland) og Danmark Den 19. december 2012 offentliggjorde the Renewable Energy Foundation (REF, http://www.ref.org.uk/) en ny analyse om vindmøllers produktion i Storbritannien, Nordirland og Danmark. Analysen var udført af dr. Gordon Hughes, som er professor i økonomi ved universitetet i Edinburg. Analysen bygger på avancerede statistiske metoder. Hovedkonklusionerne er:
Disse resultater har alvorlige virkninger for den økonomiske vurdering af vindkraftpolitikken. Faldet i kapacitetsfaktoren blev tidligere diskuteret på denne side med denne note. I modsætning til professor Hughes nåede jeg frem til, at variationerne i vindkraftproduktionen fra år til år faldt nøje sammen med variationerne i den gennemsnitlige vind i Danmark. Virkningen af slitage forekom uvæsentlig. Denne note søger at forklare, hvordan så forskellige konklusioner kan komme ud af de samme data. Forskellige metoder
![]() Det gennemsnitlige fald, vejet med antallet af møller, er 0,40 % om året. Vejet med møllernes kapacitet bliver faldet 0,32 % om året. Det skyldes de senere års større møller og mindre årlige fald i produktionen. Min konklusion var, at både produktionen af energi og den gennemsnitlige vind faldt omkring 0,5 % om året gennem disse år, og at ingen anden væsentlig indflydelse på møllerned ydelser kunne påvises. Min metode har den svaghed, at alle møller i den første klynge var 19 år gamle ved udgangen af 2011, mens møllerne i den sidste klynge kun var 9 år gamle. Det større fald for gamle møller kunne skyldes en forringelse, som først viser sig efter en årrække. På den anden side er de fire første klynger ret små (omkring 100), mens hvert af årene fra 1996 til 2000 repræsenterer mellem 400 og 700 møller. Professor Hughes's rapport anvender månedlige produktionsdata for årene 2002 til 2011. Disse data ordnes efter vindmøllernes alder. Et forsøg på at rekonstruere professor Hughes's resultater gav følgende resultat: ![]() For landmøllerne er det gennemsnitlige årlige fald i produktion på denne figur snarere 1 % om året end 0,5 %. Hovedårsagen til forskellen er, at observationerne for en given alder omfatter møller med forskellige aldre og forskellige teknologier og især, at stikprøven for 1 år gamle møller er meget forskellig fra stikprøven med 16 år gamle møller. Utilstrækkelige observationer til havs
![]() Forbedring eller forringelse?
Desuden er der stadig ret få observationer for havmøller. Der vil gå adskillige år, før der er data nok til signifikante statistiske resultater. REF offentliggør månedsdata
![]() De statistiske værktøjer til normalisering har ikke været til rådighed, men regressionsliniens hældning kommer ret tæt på det fald på 1,4 % om året, som professor Hughes har fundet. Observationerne fra idriftsættelsesåret (år 0) og fra skrotningsåret påvirker resultatet. En mulig forklaring kunne være, at skrotningen i nogle tilfælde kan være resultat af en periode med ringe eller ingen produktion. Falder produktionen med ½ % eller 1½ % om året?
![]() Når observationerne for årene 2002 til 2011 ordnes efter møllernes alder, opstår der 17 stikprøver. Den grundlæggende betingelse for at bruge disse stikprøver til statistiske formål er, at stikprøverne er sammenlignelige bortset fra alderen. Det er diskutabelt, om denne betingelse er opfyldt her. Statistiske analyser kan ikke spå om fremtiden. Som også understreget af professor Hughes, vil den fremtidige produktion af vindenergi afhænge af, hvor hyppigt der skiftes teknologi, og af vedligeholdelsespolitikken. Hurtige teknologiske forandringer og utilstrækkelig vedligeholdelse kan blive årsag til dårlige produktionsresultater uanset hvad der måtte være sket i fortiden. Se rapporten her
|